3PBY1∩s+Norskside

3PBY1´s Norskside

//Modernismen// som periode i litteraturen representerer på mange måter et brudd med tidligere diktning. Mens romantikerne ofte fremstilte bare det som var rent og vakkert, realimens diktere satte problemer under debatt i den hensikt å rette på skjevheter i hjem og samfunn og naturalistene, satt på spissen, gjorde diktning til vitenskap, ville modernistene skape kunst for kunstens egen skyld. Litteratur og malekunst skulle verken behage eller forbedre, men uttrykke kunstnerens opplevelse av virkeligheten. 1900-tallet preges av //krig// og //revolusjon//, økonomiske nedgangstider og massearbeidsløshet, //fascisme// og //nazisme//, konsentrasjonsleirenes redsler, //atombomben over Hiroshima og Nagasaki// og mennesker og familier som ble rammet av død og sorg på grunn av meningsløse kriger. I kjølvannet av en krig følger behovet for å lappe sammen og hele det som var blitt ødelagt. I alt dette spilte male- og diktekunst en viktig rolle som middel til å uttrykke følelser, opplevelser, tanker og spørsmål i en verden som mer og mer virket meningsløs og fremmed på menneskene.
 * Tema 1: Modernismen**

Den //modernistiske retningen i norsk litteratur// kan vi for vårt formål avgrense, tilbake i tid til //Knut Hamsun// og //Sigbjørn Obstfelders// 1890-tallsdiktning, med tyngdepunkt fra 30-årene til like etter 2. verdenskrig, og så, som en av flere linjer i diktningen, helt fram til våre dager, blant annet representert ved forfattere som //Jan Erik Vold// og //Jon Fosse//. I //Nettopp norsk// står utdrag av Hamsuns //Sult// (1890), med spørsmål til teksten, og illustrasjonstekstene avsluttes med Jon Fosses novelle "Eg kunne ikkje seie det til deg (1992). Da Rolf Jacobsen gav ut sin diktsamling //Jord og jern// i 1933, representerte den noe ganske nytt, idet upoetiske fenomener fra teknikk og hverdagsliv kom inn i lyrikken.


 * 3PBY´s WIKI** om modernismen kan ikke ta for seg alle sider og alle uttrykk for modernisme i litteratur og kunst, men har som mål - sakset fra læreplanen:

1) Å forklare hvordan litteratur og andre kunstuttrykk i og utenfor Norge har påvirket hverandre de siste århundrene 2) Å drøfte fellesskap og mangfold, kulturmøter og kulturkonflikter med utgangspunkt i et bredt utvalg av norske og utenlandske samtidstekster i ulike sjangere 3) Lese og tolke eksperimenterende og modernistiske tekster pluss kunne bruke dem som utgangspunkt for egen tekstproduksjon 4) Skrive fagtekster etter vanlige normer for fagskriving på bokmål og nynorsk 5) Å gi øvelse i å skrive korte konsentrerte tekster om dikt og prosa, jevnfør Del A i eksempeloppgaver til eksamen, oppgaver av typen:
 * Pek på særtrekk ved språket i en eller to tekster
 * Sammenlign form og/eller innhold i to tekster
 * Vis hvilke virkemidler som er brukt for å karakterisere en litterær person
 * Finn tema og pek på noen sentrale virkemidler i diktet

I stedet for å skrive tekster hver for oss, skal vi i WIKIEN skrive sammen. Dere danner grupper og velger tema dere vil jobbe med og skrive om. Underveis får dere tilbakemeldinger og svar på spørsmål. Når en gruppe er fornøyd, lastes teksten inn i WIKIEN, på rett plass og ligger der som hypertekst, eller lenke (hva er det rett å kalle dette, Espen?). etter hvert bytter vi tekster, slik at minst to grupper har skrevet på hver tekst vi legger inn. NB: Dette må vi diskutere i klassen. Dersom noen synes det i første omgang er skummelt med WIKI, kan de lagre tekstene sine i Fronter.
 * 1 Organisering og gjennomføring**

Filosofi og vitenskap** //Sigmund Freud// (1856-1939), //Friedrich Nietzsche// (1844-1900) og //Jean Paul Sartre// (1905-1980) fikk stor betydning for utviklingen av et nytt syn på mennesket og på verden, og de påvirket den litteraturen som ble skrevet i Norge på 1900-tallet. Den franske modernisten //Arthur Rimbaud// (1854-1891) er representert i //Nettopp norsk// med diktet "//Vokaler//", i nynorsk og svensk oversettelse, og med spennende oppgaver til. Den engelske romanforfatteren Virginia Wolf er også å finne i samlingen med illustrasjonstekster: //Til fyret// (utdrag) er valgt ut, og den er det stoff om på Lokus.
 * 2 Faglige innfallsvinkler og forslag til tema og oppgaver

Den engelske forfatteren Virginia Wolf (1882-1941) er representet med utdrag av romanen //Til fyret// (1929). James Joyce utga i 1922 romanen //Ulysses,// hvor bruken av //stream of conciousness// utgjør et viktig virkemiddel. Av den franske lyrikeren Arthur Rimbaud (1854-1891) finner vi i læreboka diktet "Vokaler" (til norsk ved Olav H. Hauge, 1992). Franz Kafka, en kjent tsjekkisk forfatter, er mest berømt for romanen //Prosessen// (1925), men //Slottet//, som kom året etter, er minst like lesverdig. Bertolt Brecht (1898-1956) skrev i flere sjangrer og eksperimenterte med dramaet som uttrykksform, han er skaperen av det //episke teater// som Jens Bjørneboe ble inspirert av da han skrev skuespill, for eksempel i //Semmelweis// fra 1968. Brecht er kanskje mest kjent for //Tolvskillingsoperaen// (1928), men diktet "//En lesende arbeiders spørsmål//" (1939) har også mye å gi en leser i dag.
 * Modernistiske stemmer utenfor Norden:**

Modernismen og alle -ismene: //symbolismen, ekspresjonismen, kubismen, futurismen, funksjonalismen// er blant de -ismer som sammen danner innhold i begrepet //modernisme.// Modernismen er altså ikke bare ett. Hvis vi forklarer modernistenes prosjekt som "å bryte ned og bygge opp på nytt": //Hva ønsket de å bryte ned, og hva skulle komme i stedet for det ubrukelige//? Hvorfor er begrepet //symbolisme// viktig for å forstå grunntanken i modernismen?
 * Modern -ismer**

Fremtredende norske modernister er blant andre //Rolf Jacobsen, Olav H. Hauge, Tarjei Vesaas, Paal Brekke, Gunvor Hofmo// og //Georg Johannesen.// Disse forfatterne har et annet //syn på sin egen diktning// enn det vi finner hos forfattere som skriver tradisjonelt. I Jacobsens dikt "Landskap med gravemaskiner", "Signaler", "Rulle rundt -(og rundt), i Hauges "Din veg" (1951), "Du var vinden" (1966) "Det er den draumen" (1966), i Vesaas´ romaner //Is-slottet// (1963) og //Fuglane// (1957) og i kortteksten/prosadiktet "Kvart menneske er ei øy" (1964), i Brekkes dikt "Som i en kinosal" og "Der alle stier taper seg", i Hofmos "Det fins ingen hverdag mer" (1946) og Johannesens "Oppslag i en OBOS-blokk" (1965) og "Jødisk partisansang" (1966) skal vi gå på jakt etter //tema// og sentrale //virkemidler//. Tekstene skal settes inn i en litteraturhistorisk sammenheng og være på omlag 250 ord..
 * Modernistisk diktning**

//Sammenligning av tekster// der den ene har en //tradisjonell form// og den andre er //modernistisk//, kan gjøre det lettere å få øye på særtrekkene ved de ulike skrivemåtene. Tarjei Vesaas skrev "//Regn i Hiroshima//" kort tid etter at atombomben falt over denne byen, Jens Bjørneboe skrev "//Vise om byen Hiroshima// langt senere, det er fra skuespillet //Fugleelskerne,// som kom i 1966. Sammenlign de to diktene med hensyn på tema og virkemidler og sett dem inn i en liutteraturhistorisk sammenheng. To andre dikt som begge har motiv fra krigen, Halldis Moren Vesaas´ dikt "//Aust-Vågøy//" og Gunvor Hofmos "//Det fins ingen hverdag mer//" kan også sammenlignes i forhold til tema og virkemidler og plasseres i en litteraturhistorisk sammenheng. Svarene bør ikke overstige 350 ord.

De **//svenske modernistene//** har mange trofaste lesere i Norge, det er kanskje først og fremst Karin Boye med diktet "//Ja visst gör det ont//" (1935), Pär Lagerkvist med //"Ångest//" (1916) og finlandssvenske //Edith Södergran// med "//Dagen svalnar//" (1916). Hva er tema i disse tre diktene? Hvilke virkemidler blir brukt for å få fram temaet?

I siste halvdel av 1900-tallet kom det innvendinger mot den //kompliserte bildebruken// mange av modernistene benyttet. //Jan Erik Vold// og //Arild Nyquist// var blant dem som skrev modernistiske tekster på en ny måte. I Lokus tekstbank finner du diktet "//Stor allegori//" av Jan Erik Vold, og i Nettopp norsk står Nyquists "//Nå er det jul igjen//": Hva er tema, og hvilke virkemidler brukes?

//**Postmodernisme**// er benevnelse på retninger innen kunst og arkitektur i siste del av 1900-tallet, og blir av noen beskrevet som en protest mot det moderne og mot samfunnets kanskje blåøyde tillit til fremskritt, teknologi og fornuft. Sjekk dette nettstedet [|.http://home.no.net/doy4ever/postmodernismen.htm] Tor åge Bringsværds roman //Syvsoverskens dystre frokost// (1976) er spesiell og spennende, Jan Kjærstad og Bertrand Besigye er postmodernister. Diktet "Ord om å holde ut", som vi hadde på et stilsett, kan nok også plasseres under postmodernismen, med sin tydelige kritikk av hva sivilisasjonen har gitt oss.